![HannaM](http://ifokus-assets.se/uploads/77d/77df069565b42dc474a665ebcaa88425/tott.jpg)
Kognitiv beteendeterapi KBT
Kognitiv kommer från latinets "cognito" som betyder kunskap. I detta fallet om sina egna tankar, vilka känslor som tankarna väcker och vilka handlingar och visioner som dessa känslor leder till.
KBT är ett samlingsnamn för psykoterapi med utgångspunkt i kognitiv psykologi och inlärningspsykologi.
Terapin fungerar genom att man försöker förändra beteenden, tankar och olika vanor så att man kan leva ett bättre och lättare liv. KBT är inriktat på nuet och framtiden mer än det förflutna.
I olika delar av världen så har KBT blivit en populär behandlingsform. I USA, Canada, Australien och Storbrittanien så har KBT en stark ställning bland människor som arbetar inom psykiatrin. I Sverige så har utvecklingen varit mer långsam och efterfrågan större än utbudet. Det går dock framåt och fler och fler börjar praktisera denna terapiform och resultaten har visat sig vara goda.
Bakrund och historia
Man kan säga att KBT är en blandningav beteendeterapi (en av förgrundsfigurerna är B F Skinner) som har sin grund i behaviorismen och kognitiv terapi (som anses grundad av Aron Beck på 60-talet).
Begreppet blev vedertaget under 80-talet. (Det finns dock andra synpunkter på tidigare psykoterapeuter som arbetat med liknande metoder).
På 2000-talet så har KBT förfinats, om man nu får uttrycka sig så. Man har tagit influenser från Zen-buddismens tänkande för att uppnå medveten närvaro och lära sig acceptera sina tankar.
Begreppet "Mindfulness" kommer härifrån och är ett slags samlingsnamn för olika psykoterapeutiska tekniker.
Forskning
Vetenskaplig utvärdering av de olika metoderna är viktigt. Så kallad evidens. Evidens betyder vetenskapligt belägg som antingen stödjer eller går emot en vetenskaplig teori eller hypotes.
Senaste forskningen visar att den viktigaste skillnaden i utfallet är terapeuten och inte metoden. 70-80% anses bero på oberoende faktorer som terapeutens personlighet, förmågan att få kontakt och inge hopp.
Även KBT via Internet har blivit populärt. Där finns ännu bara bergänsat vetenskapligt stöd för om metoden kan hjälpa vid symtom som paniksyndrom, social fobi och depression.
När är KBT bra?
KBT utvecklades först som behandlingsform av ångestsjukdomar och depression.
Nu används den vid många andra besvär. Studier har visat att KBT fungerar bra vid behandling av missbruk, ätstörningar, kronisk smärta, sömnproblem med mera.
Tekniken
Exponering - Man utsätter sig för något som är obehagligt eller väcker ångest. Viktigt är att man inte flyr eller undviker situationen. Ångesten kommer att minska eller försvinna genom att man vänjer sig vid situationen, tankarna kring situationen och man lär sig att stå ut med obehagliga känslor
Tanke, känsla, handling - Man arbetar med att försöka omstrukturera negativa tankemönster och ersätta dessa med funktionella tankar
Psykoedukation - (från engelskans "education" som betyder undervisning). Det innebär att man lär sig mer om sina symtom som kan vara kroppsliga vid ångest eller hur kroppen reagerar vid svält som vid Anorexia.
Hur går det till?
Oftast träffas terapeuten och patienten 5-20 gånger beroende på. Behandlingstillfällena brukar kallas session. Varje session brukar vara runt en timme men det kan variera.
Det är ett gemensamt arbete som utförs. Tillsammans gör man en beteendeanalys för att kartlägga problemen för patienten och hans/hennes omgivning. Utifrån detta så arbetar man med att förändra negativa handlingsmönster. Man följer en arbetsplan och ofta får patienten en hemuppgift till nästa session.
Artikeln är skriven av bumbleboo och upplagd med hennes tillstånd.